![](https://s.056.ua/section/logo/upload/pers/14/logo.png?20240901)
Міжнародний кримінальний суд видав ордер на арешт путіна: перспективи його затримання
![Міжнародний кримінальний суд видав ордер на арешт путіна: перспекти... Міжнародний кримінальний суд видав ордер на арешт путіна: перспективи його затримання](/dist-assets/images/cap.jpg)
17 березня Палата досудового провадження ІІ Міжнародного кримінального суду видала ордери на арешт президента росії володимира путіна та дитячої омбудсменки Марії Львової-Бєлової, передає редакція.
Після видання Міжнародним кримінальним судом ордера на арешт володимира путіна поїздки за межі рф для російського диктатора будуть ризикованими через імовірність видачі його МКС.
Зазначимо, що у Міжнародному кримінальному суді підозрюють путіна у воєнному злочині — незаконній депортації населення, зокрема дітей.
Про перспективи затримання російського диктатора володимира путіна за ордером Міжнародного кримінального суду пояснив професор міжнародного права Копенгагенського університету Кевін Йон Хеллер.
У своєму коментарі BBC професор Хеллер зазначив, що це надзвичайно важлива подія. Не кожен день чинному голові державі звинувачує міжнародний суд. Але, звісно, перспективи затримання путіна найближчим часом дуже малі.
Кевін Йон Хеллер сумнівається, що путін найближчим часом залишатиме межі росії, а якщо й здійснюватиме міжнародні поїздки, то до тих країн, які не видадуть його міжнародному суду.
З юридичного погляду будь-яка країна-член МКС зобов’язана виконувати це рішення. І якщо путін приїде на територію цієї країни, повинні заарештувати його і передати суду. Але за фактом держави не завжди так чинять. Наприклад, проти президента Судану було висунуто серйозні звинувачення, а він після цього побував у кількох країнах, які є членами МКС, і жодна не заарештувала його. Тож ордер на арешт — не гарантія того, що путіна передадуть МКС. Але з юридичного погляду країни мають зобов’язання це зробити, — каже Хеллер.
Генпрокурор України Андрій Костін заявив, що у першу чергу після отримання ордера судової палати досудового провадження вживаються заходи щодо пошуку та затримання підозрюваних. Для цього МКС звертається до держав-учасниць Римського статуту з проханням про арешт та про передачу особи до МКС. Держава-учасниця Римського статуту, яка отримала цей запит, невідкладно вживає заходів до арешту відповідної особи.
Костін зауважив, що МКС також може користуватися можливостями Інтерполу.
"У разі затримання та передачі особи до суду чи після добровільної явки палата досудового провадження проводить слухання з метою затвердження обвинувачення. До речі, вони можуть проводитися навіть за відсутності підозрюваного”, - заявив Костін.
За його словами, путін, який є підозрюваним у незаконному переміщенні українських дітей, до моменту арешту як глава терористичної держави буде боятися здійснювати поїздки за межі росії через імовірність того, що його видадуть МКС.
Голова Служби безпеки України Василь Малюк заявив, що доказова база системно збирається. Вона обов’язково приведе путіна до лави підсудних.
Рішення Палати досудового провадження ІІ Міжнародного кримінального суду про видачу ордера на арешт президента росії владіміра путіна – важливий крок на шляху до притягнення його до відповідальності за злочини у війні проти України.
«Насильницька депортація українських дітей до рф – це один із багаточисельних злочинів росії. І Путін обов’язково повинен відповідати за них особисто», – підкреслив Василь Малюк.
Він нагадав, що за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора СБУ розслідує понад 31 тис. кримінальних проваджень, які стосуються воєнних та інших злочинів рф проти міжнародного гуманітарного права, що вчинені в Україні. І серед них Служба досліджує наразі понад 16 тисяч фактів незаконного переміщення дітей.
«Слідчі спецслужби працюють щоденно, аби не тільки виконавці, але й головний «організатор» злочинів отримали покарання. Ми робимо все, щоб показати світу не емоції, а чітку доказову базу, яка зрештою приведе путіна до заслуженого фіналу на лаві підсудних. путін однозначно заслуговує на міжнародний трибунал», – зазначив Василь Малюк
Крім того, Служба безпеки продовжує розслідувати факти російських ударів по об’єктах критичної та цивільної інфраструктури, у тому числі дитячих лікарнях і школах. Такі ворожі атаки призводили до масової гибелі і травмування дітей в різних регіонах України.
Також триває розслідування фактів жорстокого поводження російськими загарбниками з військовополоненими та цивільними заручниками.
Служба безпеки наголошує на невідворотності покарання за злочини проти України. Кожного злочинця буде викрито і притягнуто до відповідальності, незалежно від того, де він переховується від правосуддя.
Нагадаємо, раніше прокурор Міжнародного кримінального суду Карім Хан високо відзначав внесок СБУ у збір доказів воєнних злочинів рф.
Реакція на росії
Офіційна представниця мзс рф марія захарова швидко і цинічно відреагувала на рішення Міжнародного кримінального суду щодо арешту російського диктатора володимира путіна.
"Рішення Міжнародного кримінального суду для нашої країни не мають жодного значення, зокрема, з правової точки зору", - написала захарова у Telegram.
Представниця мзс рф зазначила, що росія не є учасником Римського статуту Міжнародного кримінального суду та зобов'язань щодо нього не несе.
"З цим органом росія не співпрацює, а можливі "рецепти" на арешт, що виходять із Міжнародного суду, будуть для нас юридично нікчемними", - додала захарова.
Довідка: станом на зараз Римський статут МКС підписали і ратифікували 122 держави світу. Вони зобов‘язані неухильно виконувати рішення суду. путін та Марія Львова-Бєлова можуть бути заарештовані на території країн, які ратифікували Римський статут.
Римський статут — це головний документ роботи Міжнародного кримінального суду в Гаазі. 31 держава підписала, але не ратифікувала його. Серед них Ізраїль, Вірменія, США та Україна. Москва неодноразово заперечувала звинувачення в тому, що її війська скоїли звірства під час річного вторгнення до свого сусіда.
Ордери видані 22 лютого і є таємними, щоб захистити потерпілих і свідків, але в МКС вирішили оприлюднити дані про саме їх існування та імена злочинців для обізнаності громадськості.
На сьогодні відомо про депортацію 16 тис. 226 дітей, однак цифри можуть бути більшими, заявив омбудсман Дмитро Лубінець.